A labdarúgó-szövetségek feladata sosem könnyű, hiszen a legnehezebb kérdésekben kell döntést hozniuk, annak tudatában, hogy biztosan lesz, aki elégedetlenkedik miatta. Gondoljunk csak arra, hogy a Magyar Labdarúgó Szövetséget gyakorlatilag minden héten elküldi valamelyik NB I-es klub szurkolótábora melegebb éghajlatra. Ehhez pedig nem is kell egy olyan vitás eset, mint a Budapest Honvéd kiesését okozó meg nem adott tizenegyes, önmagában a tizenkét csapatos élvonalbeli bajnokság rendszerét is sokan kritizálják.
Törökországban, a Süper Lig mérkőzésein jó ideje nem számít meglepetésnek, ha kilencven percen át dobálóznak a drukkerek, de az is megszokottnak mondható, hogy a pályán is feszült a hangulat. A mostani szezonban azonban még a török átlaghoz képest is több a balhé, és ebben élen járt a Fenerbahce, amellyel a közelmúltban a következők történtek:
- decemberben két játékost is kiállítottak egy bajnokin, ami után rohamrendőrök védték a játékvetetőt a Fener-szurkolóktól, majd a Galatasaray elleni rangadót követően a klub kijelentette, hogy a Török Labdarúgó Szövetség (TFF) elcsalja a bajnokságot.
- A Szaúd-Arábiába tervezett Szuperkupa-meccsen a helyi hatóságok nem engedték, hogy a Török Köztársaság megalapítója és első elnöke, Mustafa Kemal Atatürk arcképével ellátott pólóban vonuljanak pályára a csapatok, ezért elhalasztották a meccset.
- Márciusban a Trabzonspor-Fenerbahce bajnoki tömegverekedéssel zárult, miután a hazai csapat szurkolói a pályára rohantak és a focistákra támadtak, akik megvédték magukat. Az eset után a Fener azzal fenyegetőzött, hogy visszalép a Süper Ligtől, valamint felháborodásának adott hangot, miután a TFF potenciális bűncselekményként vizsgálta a labdarúgók verekedését. A Trabzonspor azt kifogásolta, hogy túl szigorú büntetést kapott, miközben a Fenerbahce játékosait alig büntette a TFF. A szövetség végül enyhített is az ítéletén – a Trabzonspor azon követelése, hogy mondjon le a szövetség elnöke, nem teljesült.
- A Szuperkupa újbóli eltolását kérte áprilisban a Fener, mert az Európa Liga egyenes kieséses szakaszában is érdekelt volt. Miután a TFF nemet mondott, U19-es csapattal állt ki a Fenerbahce és egy perc után tüntetőleg levonultak a játékosok a pályáról, feladva a trófeát.
A felsorolás egy év alatt feltornyosulva is sok lenne, de a tény, hogy egy klubbal mindössze négy hónap alatt mindez megtörténhet, sokkoló. De vajon mi okozta ezt és miért ezzel a csapattal történik?
Miért épp a Fenerbahce?
A helyzet megértéséhez egy kicsit bele kell ásnunk magunkat a török futball közelmúltjába. A Fenerbahce történetének ugyanis sötét foltja, hogy 2011-ben szervezett bundázás gyanújával őrizetbe vették a török hatóságok az akkori klubelnököt, Aziz Yildirimet. Később felmentették Yildirimet és az egész egyesületet a vádak alól, ugyanakkor a bizalmatlanság azóta is él a klubbal szemben. A közvélemény és a többi csapat szurkolói elméleteket gyártanak arról, hogyan úszták meg azt a balhét, eközben pedig a Fenernél úgy érzik a vezetők, mindenki ellenük van. Ezért döntött úgy a vezetőség, hogy közgyűlést tart a továbbiakkal kapcsolatban.
A Fenerbahce által tervezett lépés nemcsak a saját klubunk, hanem a török futball egészének akar segíteni. Remélhetőleg akcióink ébresztőként hatnak, és katalizátor lesz az átalakuláshoz
– mondta Ali Koc elnök.
A stadionban tartott közgyűlésen 25 ezer ember vett részt és bár szóba került a visszalépés lehetősége is, arra jutottak a jelenlévők, hogy a szövetség vagy belemegy egy későbbi időpontba és abba, hogy külföldi bíró vezesse a mérkőzést, vagy az U19-es csapattal áll ki a Fenerbahce. Miután a TFF és a Galatasaray is elutasította a halasztást és a külföldi játékvezetőt, egyértelművé vált a helyzet.
Nem szabad elhallgatni Koc felelősségét sem, aki sokszor maga korbácsolja fel az indulatokat. A sportvezető hatodik, egyben utolsó évét tölti a klub élén, ez idő alatt pedig sokat ígért, de csak egy Török Kupa-győzelmet tud felmutatni – ebben egyébként tevékenyen részt vett Szalai Attila is, aki a nyáron Németországba igazolt, így kimaradt ebből a káoszba fulladó szezonból. Az egy szem kupagyőzelemnél pedig sokkal többre számított mindenki.
„Ali Koc Törökország leggazdagabb családjának örököse, vagyonukat megközelítőleg 10 milliárd dollárra teszik. Ennek megfelelően brutális pénzeket költött a Fenerbahce játékosokra. Ugyan a klub nem az övé, csak az elnöke, mégis saját zsebből fizette az átigazolásokat, cserébe a cégei szponzorálják a csapatot.
Szezononként átlagosan majd harminc átigazolást hajtott végre és ezekért soha nem kapott cserébe semmit. Rendkívül sikertelen évei voltak, a Galatasaray, a Besiktas, a Trabzonspor és a Basaksehir is bajnokságot nyert, míg a Fenerbahcénak ez nem sikerült
– magyarázta a 24.hu megkeresésére a helyzetet Süleyman Tetik török sportújságíró.
Ahogyan egy ilyen vezetőtől sokszor látható, Koc is mindent a maga módján akart megoldani. Ha valamin felhúzta magát, kitett a klub honlapjára egy felháborodott közleményt. Ha valaki felbosszantotta a klubnál, pillanatok alatt kirúgta. Évről évre erős csapatot hozott össze, de nem rettent vissza megkérdőjelezhető átigazolásoktól sem – a cél szentesítette az eszközt.
Koc közleményei sokszor az olajat jelentik a tűzre, ugyanis rendszeresen beszél arról, hogy csapata az igazságtalanság áldozata és a bírók szándékosan ellene fújnak.
„Ez a helyzet a Galatasaray esetében sem sokkal másabb. Ám mindkét csapat vezetői és szurkolói azzal érvelnek, hogy a másik csapat különleges bánásmódot kap. A Fenerbahçe összességében nagyon ideges: a csapat, az edzők, a vezetőség, az elnök is, a szurkolók pedig még inkább. Ali Koc egy nagyon befolyásos személy, biztos vagyok benne, hogy nem sokan vannak körülötte, akik figyelmeztetni mernék, amikor rossz döntést készül hozni. A rajongók közül már sokan nem kedvelik, de körülvette magát támogatókkal” – foglalta össze a helyzetet Tetik.
Politika és futball
A Fenerbahce sem volt tehát ártatlan abban, hogy elfajultak az események, de mi a helyzet a török szövetséggel? Ahogyan azt már említettük, a Trabzonspor vezetősége a TFF elnökének, Mehmet Büyükeksinek lemondását követelte a Fener elleni botrány után. Nem csak a Trabzonspornál telt be azonban a pohár.
Különösen a játékvezetés miatt háborodnak fel a csapatok – a Galata és a Fener is erre mutogat előszeretettel –, ennek egyik ékes példája volt egy decemberi bajnoki, amelyről az Istanbulspor nemes egyszerűséggel levonult a pályáról a 74. percben. Ezen a Trabzonspor elleni mérkőzésen ugyanis azt érezte a klub, hogy ellenük fúj a játékvezető és amikor egy általuk jogosnak vélt büntetőt nem kaptak meg, leparancsolták a pályáról a játékosokat.
A drukkerek bizalmát a legnagyobb nemzetközi figyelmet kapó eset miatt veszítette el Büyükeksi. Ankaragücü-Rizespor mérkőzés végeztével beözönlöttek a pályára a szurkolók, csakúgy, mint a hazaiak elnöke, Faruk Koca, aki egy jobbegyenessel kiütötte a játékvezetőt. A bíró a földre került, és ugyan megpróbálták megvédeni, néhányan még meg is rugdosták.
Az eset után fel kellett függeszteni a bajnokságot, majd örökre eltiltották Faruk Kocát, aki le is mondott, az Ankaragücü pedig kétmillió líra (23,8 millió forint) bírságot és öt hazai mérkőzésre szóló zárt kapus büntetést kapott.
„Bár a török futballban mindig feszült légkör, ezek az események nem számítanak mindennaposnak. Ilyesmi nem történik általában. Minden incidensre reagált egyébként Büyükeksi, de csak rontott a helyzeten. A játékvezetői hibák, a VAR-hoz kapcsolódó hangfelvételek és a furcsa büntetések a bajnokságban csak még több feszültséget okoztak.
Mehmet Büyükeksi már régóta a céltáblája az embereknek, a Rijádba tervezett Szuperkupa-mérkőzés elmaradásával telt be végleg a pohár. A szurkolók, a közvélemény és a klubok már azt akarják, hogy mondjon le az elnöki posztról
– mutatott rá Süleyman Tetik, hogy ez a mostani egy rendkívüli szezon a botrányokat illetően.
A TFF elnöke már be is bejelentette, hogy július 18-án választják meg a szövetség következő vezetőjét. A Süper Lig csapatai aláírásokat gyűjtöttek, hogy május végén, vagy június elején legyen inkább az elnökválasztás, mert attól tartanak, hogy Büyükeksi maradni akar, ha végül jól szerepel a válogatott az Európa-bajnokságon (Georgiával, Portugáliával és Csehországgal szerepel egy csoportban a csapat). De míg egyesek sürgetnék a változást, mások szerint az Eb-szereplés már nem változtat semmin.
„Nem hiszem, hogy Büyükeksi újra jelölt lesz, de egyértelmű, hogy az Európa-bajnokságon még ő akar lenni a főnök. Talán úgy látja, hogy ez egy lehetőség arra, hogy egy kicsit jobb fényben tűnjön fel. Azt is érdemes figyelembe venni, hogy a török futball teljesen át van itatva a politikával, de most úgy tűnik, a választásokkal ez megváltozhat és mivel Büyükeksi és elődje is Erdogan szócsöve volt, nem valószínű a maradása” – mondta Tetik.
A politikai változásokkal tehát a TFF és a török futball élete is felfordulhat az idény végén, amely egy teljesen új korszak kezdetét jelentheti.